Suicidalitet ur evolutionärt och neurofysiologiskt perspektiv
DOI:
https://doi.org/10.5617/suicidologi.2625Abstract
SAMMANFATTNING
Under de fyra miljarder år som livet funnits på jorden har det visat en
enorm anpassnings- och utvecklingskapacitet. Framväxandet av det
moderna samhället under de senaste 250 åren har emellertid lett till
såväl fysiska som psykosociala felkonstruktioner, som kan vara svåra
att hantera. Neurofysiologiskt ligger problemen på flera olika nivåer
såsom svårigheter att differentiera mellan sexualitet och behovet
av sensuell kontakt, det synnerligen snabba arousalsystemet och
till detta knutna kroppsliga reaktioner samt svårigheter i samspelet
mellan system 1 och 2 i den mänskliga storhjärnan.
ABSTRACT
In a first article (Suicidologi nr 1 2015), the authors suggested that
it is necessary to meet suicidal persons in their present painful
situation from a problem-oriented perspective. In a second article
(Suicidologi nr 2 2015), they suggested that the goal of the destructive
drive is to kill their own perceived incapable self, or perhaps
the contrary, to find ways to resist this drive and thus survive. In this
third article, the evolutionary and neurophysiological background
as well as inherent weaknesses of importance for problem-solving
and suicidality is described. The construction of the modern society
during the last 250 years has created both physical and psychosocial
risks leading to injuries and deaths. Concerning neurophysiology
there are problems on different levels, which may be of importance
for suicidality, such as difficulties to differentiate between sexuality
and sensuality and difficulties to control the sometimes very rapid
arousal system
Referenser
REFERENSER
Aaron E.N. (2013). Den högkänsliga människan. Konsten att må bra i en överväldigande värld. Egia.
Beskow J. (2008). Suicid som psykiskt olycksfall: ett systemperspektiv. Suicidologi, 13 (3), 14–18.
Beskow J. (2012). Samhällets lidandeproduktion och behov av resiliens. Psykisk Hälsa, 53(2), 18-25.
Beskow J., Palm Beskow A., Ehnvall A. (2013). Suicidalitet som problemlösning, olyckshändelse och trauma. Lund: Studentlitteratur.
Beskow J., Ehnvall A., Nyberg U. (2013). Här finns problem att lösa. Suicidologi 20 (1), 4–8.
Beskow J., Ehnvall A., Klensmeden G., Nyberg U. (2015). Självet och suicidaliteten. Suicidologi, 20 (2) 4–9.
Dawkins R. (2006). The selfish gene (1976) – 30th anniversary. Oxford: Oxford University Press.
Deisenhammer E.R.A, Ing C.M., Strauss R., Kemmler G., Hinterhuber H., Weiss
E.M. (2009). The duration of the suicidal process: How much time is left for intervention between consideration and accomplishment of a suicide attempt? J Clin Psychiatry, 70(1), 4–9.
Eisenberger N.I., Lieberman M.D., Williams K.D. (2003). Does rejection hurt? An FMRI study of social exclusion. Science, 10; 302(5643): 290–2.
Gyllensten K., Palm Beskow A., Palmer S. (red.)(2011). Psykologisk coaching för varaktig förändring. Stockholm: Natur och Kultur.
Hackman A., Bennet-Levy J., Holmes E.A. (2011). Oxford guide to imagery in cognitive therapy. Oxford university press.
Kahneman D. (2013). Tänka snabbt och långsamt. Stockholm: Volante.
Kahneman D. (2014). Striden om dina beslut, Vetenskapens värld, SVT 2, den 28:e april 2014.
Karlsson I. (2013). Fysisk aktivitet: en viktig faktor som påverkar psykisk sjukdom i hög ålder, Svensk psykiatri, 37 (2), 52–53.
Ledoux J. (1998) Emotional Brain – The Mysterious Underpinnings of Emotional Life. New York: Simon & Schuster.
Lövestam S. (2013). Hjärta av jazz. Stockholm: Piratförlaget.
Madhusoodanan J. (2014). Stress alters children’s genomes. Poverty and unstable family environments shorten chromosome-protecting telomeres in nine-yearolds. http://www.nature.com/news/stress-alters-children-s-genomes-1.14997? WT.mc_id=FBK_NatureNews
McGilchrist I. (2009). The master and his emissary. The divided brain and the making of the western world. New Haven: Yale university press.
Michel K., Maltsberger J.T., Jobes D.A. et al (2002). Case Study. Discovering the Truth in Attempted Suicide. American Journal of Psychotherapy, 56: 424–37.
Ogden P., Minton K., Pain C. (2006). Trauma and the Body. A Sensorimotor Approach to Psychotherapy. London: Norton & Co.
Retzinger S.M. (1991). Violent emotions. Shame and rage in marital quarrels. London: Sage Publ.
Riskind, J.H., Long, D.G., Williams, N.L., & White, J.C. (2000). Desperate acts for desperate times: Looming vulnerability and suicide. In Joiner, T. & Rudd, M. D. (Eds.), Suicide science. Expanding the boundaries (pp. 105–115). New York: Plenum Press.
Stern D. (2005). Ögonblickets psykologi. Om tid och förändring i psykoterapi och vardagsliv. Stockholm: Natur och Kultur.
Vasterling JJ., Brewin CR. (2005). Neuropsychology of PTSD. Biological, Cognitive, and Clinical Perspectives. The Guilford Press. Vetenskapens värld, SVT 2, den 28:e april 2014.
Williams M. (2001). Suicide and attempted suicide. Understanding the cry of pain. London: Penguin Books.
Downloads
Publicerad
Nummer
Sektion
Licens
Dette tidsskriftet gir umiddelbar og fri tilgang (Open Access) til tidsskriftets innhold, ut fra det prinsipp at det å gjøre forskning fritt tilgjengelig for allmennheten gir økt global utveksling av kunnskap.
Forfattere som publiserer i dette tidsskriftet aksepterer følgende vilkår:
1. Forfatter beholder opphavsrett til sine verk i henhold til Åndsverkloven, og gir Suicidologi rett til første publisering av et verk.
2. Forfatter kan inngå separate tilleggsavtaler om ikke-eksklusiv distribusjon av den publiserte utgaven av sine artikler (f.eks. levere den inn til et institusjonelt publiseringsarkiv) så lenge Suicidologi blir kreditert som første utgiver.
3. Leseres bruk av tidsskriftet må skje i tråd med Åndsverkloven.